Pensii speciale și subvenții frugale
26 ianuarie 2023. Astăzi e despre marea risipă de bani și micile reparații ale Guvernului. O lipsă mare, o măsură mică. Ritmul ăsta e ținut fie că vorbim despre problemele de la CEO Oltenia, fie de banii din buget sau de intrarea în Schengen. Dar aflăm și de ce nu e frumos să întrebi despre vârstă și auzim premiere internaționale.
Play the Day
-
„Noi când am obținut aprobarea Planului Național de Redresare și Reziliență am obținut-o cu două condiții: prima este cea a măsurilor de decarbonizare și al doilea pilon este cel al pensiilor”, povestește pentru EuropaFM ministrul Fondurilor Europene Marcel Boloș, care recunoaște că riscăm să pierdem mulți bani europeni, dacă nu eliminăm pensiile speciale.
„Pensiile speciale au ajuns la 0,85% din Produsul Intern Brut și ar putea crește până la 1,5% din PIB în doi – trei ani”, spunea ieri și Eugen Rădulescu, director în BNR. În același timp, Educația primește anul acesta 2,1% din PIB.
Discuția cu pensiile speciale nu e nouă. Prim-vicepreședintele PNL Rareș Bogdan e deja faimos pentru declarația în care spunea că imediat după venirea la Guvernare partidul va tăia pensiile speciale. Dar nicio declarație, amenințare sau pierdere de bani nu clintește Guvernul. Și atunci? Vine PSD cu o soluție: să crească taxele.
Ce înseamnă asta?
Eliminarea anumitor cote reduse de TVA sau a unor scutiri de impozite și contribuții pe diferite sectoare, zice Alin Chitu, secretar de stat în Ministerul Finanțelor și mâna dreaptă a ministrului.
-
Dacă prețul benzinei va ajunge la 9 lei pe litru, Guvernul ia în calcul se reintroducă subvenția de 0.5 bani pe litru, spune Economedia. Măsura a fost scoasă la începutul anului, când prețurile au scăzut, dar se așteaptă o creștere pe fondul interzicerii importului rusesc și a redeschiderii economiei chineze.
![newsletter-image](https://recorder.ro/wp-content/uploads/2023/01/230123_JF_HOMEANDJUSTICE_OFR3859-1-scaled.jpg)
-
Această fotografie puțin mișcată e probabil singurul moment în care ministrul de Interne Lucian Bode a zâmbit astăzi. E pusă de președinția suedeză a Consiliului Europei, de la prima reuniune a miniștrilor de Interne. Schengenul României nu e pe agendă, așa cum spunea Bode. Sunt teme ca migraţia şi azilul, lupta împotriva crimei organizate în era digitală, cooperarea judiciară şi lupta împotriva crimei organizate sau urmărirea penală a crimelor internaţionale în Ucraina.
Tot azi, a trebuit să ceară editurii retragerea tezei sale de doctorat, despre care Universitatea Babeș Bolyai a spus că e „profund viciată”. Nu pentru că editura ar fi fost asaltată de oameni care voiau să o cumpere, ci pentru a evita un nou verdict de plagiat, spune Emilia Șercan pe pagina ei de Facebook:
„Tezele de doctorat pot fi verificate doar de către comisiile de etică ale universităților, după ce CCR a eliminat dreptul CNATDCU de a analiza teze suspecte și de a retrage titluri de doctor.În cazul tuturor celorlalte creații științifice, care nu sunt teze de doctorat, precum cărțile, manualele, articolele științifice, acestea pot fi analizate fără probleme de către Consiliul Național de Etică a Cercetării Științifice, Dezvoltării Tehnologice şi Inovării (CNECSDTI), care poate emite decizii de plagiat și nu numai. Așadar, dr. Bode se teme de un nou verdict de plagiat din partea CNECSDTI care ar putea viza, de această dată cartea”.
-
Kremlinul denunţă o „angajare directă” a Occidentului în Războiul din Ucraina, după anunţarea livrării de tancuri grele. Nu au fost doar vorbe, ci și un atac cu rachete care au lovit înclusiv zone rezidențiale din Kiev. Un răspuns de 11 morți și 11 răniți grav.
![newsletter-image](https://recorder.ro/wp-content/uploads/2023/01/Screenshot-2023-01-26-175730.jpg)
-
Un cimitir rusesc arată cum merge războiul și cât sunt de importanți mercenarii Wagner pentru luptă: cât să-l umple de cruci, arată Reuters.
Măsurile cele de pe urmă ale premierului
![newsletter-image](https://recorder.ro/wp-content/uploads/2023/01/1674736596original_sedinta_de_guvern-76.jpg)
Guvernul a prezentat astăzi concluziile preliminare ale accidentului de muncă în care trei mineri ai CEO Oltenia și-au pierdut viața pe 17 ianuarie. Sunt cele pe care le spuseseră minerii din prima zi, despre care au aflat în fiecare zi jurnaliștii de atunci încoace: mașină veche de 42 de ani, drumuri proaste pentru că piatra era folosită în campania electorală și multe neglijențe.
Accidentul nu a fost primul moment în care s-a vorbit despre nereguli. Minerii din carierele Complexului Energetic Oltenia au reclamat de mai multe ori – inclusiv în scris – condițiile de muncă și pericolele la care se expun din cauza utilajeleor învechite și a stării drumurilor.
Așa spune, pentru Recorder, liderul sindical Manu Tomescu, de la CEO:
„Comisiile de sănătate și securitate în muncă, cred, au fost sesizate. Rămâne de văzut după ce se termină cercetările, dar colegii de acolo îmi spun că au sesizat. Au fost sesizări și din partea altor colegi, de la alte sindicate. Nu poate să spună cineva că nu știa”.
Se confirmă însă și suspiciunile că urmele accidentului de acum o săptămână ar fi fost șterse rapid?
„Este posibil să fi avut această intenție (conducerea carierei Jilț Sud, n.red.), pentru că, de fapt, aceasta este prima intenție a celor care conduc. Am avut și eu ocazia să fiu în comisii de anchetă după accidente de muncă și tot timpul cam asta a fost direcția, să-l găsească vinovat tot pe cel care a fost accidentat”, spune liderul sindical.
Mai mult, „chiar dacă anul trecut nu au fost accidente mortale la CEO, am avut colegi care au fost găsiți morți la locul de muncă. Din cauza condițiilor de muncă, din cauza efortului pe care-l depun, din cauza mediei de vârstă…
Pur și simplu, au fost găsiți morți în cabinele de supraveghere, lângă circuitele pe care le exploatau. Au făcut infarct sau AVC-uri (accidente vasculare cerebrale, n.red.) la locul de muncă. Unul, chiar acolo, în Jilț, anul trecut, în noiembrie. Unul, tot așa, la cariera Tismana: două cazuri mi le aduc eu aminte, clar”.
Capture
![newsletter-image](https://recorder.ro/wp-content/uploads/2023/01/cangur2.jpg)
Un cangur de copac, specie foarte rară, scoate capul din buzunarul mamei lui. Stă acolo și crește cam șase luni după naștere și când e pregătit iese încet-încet din buzunar. Deși e născut în iulie, până acum nu a fost văzut și nici nu se știe ce sex are. O să verifice când va scoate și labuțele și va începe să iasă de tot din buzunar.
FWD
-
Olanda le cere funcționarilor să nu mai folosească TikTok până când compania chineză nu se conformează legilor europene. Rețeaua e foarte populară în rândul olandezilor, așa că autoritățile statului începuseră să vorbească și acolo cu cetățenii. Îngrijorarile legate de privacy au tăiat însă această punte. SUA au luat prima dată astfel de măsuri și se așteaptă ca și alte țări europene să restricționeze folosirea aplicației.
-
Câți ani ai? e o întrebare foarte dificilă pentru camerunezi. A verificat asta Samuel Eto’o încercând să facă lotul național de juniori. 32 de jucători au cazut la examinarea RMN, cu care au fost verificați. Niciunul nu avea sub 17 ani, așa cum scria în buletin. „Acești jucători se bazează pe fotbal și cei mai mulți dintre ei vin din familii și medii foarte sărace”, a explicat jurnalistul camerunez Giovanni Wanneh pentru CNN Sports, motivul pentru care fotbaliștii au încercat să-și falsifice vârstele.
-
Producția de opium din Myanmar a ajuns la cel mai mare nivel din ultimii nouă ani, potrivit unui Raport al Națiunilor Unite. Acesta spune că economia țării a fost afectată de șocuri interne și externe, așa cum e războiul din Ucraina, instabilitate politică și o inflație usturătoare, iar acestea reprezintă stimulente puternice pentru agricultori să se apuce sau să-și extindă culturile de mac.
-
Marea Britanie ia în calcul interzicerea gazului ilariant, pentru că unul dintre componentele sale e printre cele mai folosite droguri de către tinerii britanici, spune guvernul. Consumul regulat are efecte secundare care includ amețeală, moleșeală a membrelor și deficiențe de memorie. Râsul trebuie să fie sănătos, iar gazul se va găsi doar în cabinetele medicilor și în cofetării.
![newsletter-image](https://recorder.ro/wp-content/uploads/2023/01/WhatsApp-Image-2023-01-26-at-3.13.13-PM.jpeg)
Green On
-
Ministrul britanic al Climei a primit sponsorizări în campania electorală de la companii petroliere și aviatice. Descoperirea The Guardian vine după ce ministrul declarase că „nu toți combustibilii fosili sunt semințele diavolului” și în contrast cu măsurile globale ce vizează reducerea folosirii produselor petroliere.
-
Biroul Realității Lingvistice e proiectul a două britanice care caută cuvinte noi care să definească perioada prin care trecem, prin prisma schimbărilor climatice. Spun că discuția despre ele trebuie să fie participativă, nu unidirecționată și vor să vadă ce cuvinte se pot crea din noile realități. Au câteva, ca de exemplu nonnapaura, care vine din italiană, dar are și sonorități britanice. E format din nonna- bunică și paura –frică și reprezintă teama pentru viitorul în care vor trăi copiii și nepoții, dar și dorința de a-i avea. Un alt exemplu chuco헐sol – un mix de slang salvadorian, coreeană și spaniolă, care se traduce drept murdar-wow-soare și descrie apusurile din Los Angeles.
Shuffle
![newsletter-image](https://recorder.ro/wp-content/uploads/2023/01/Screenshot-2023-01-26-165156.jpg)
-
În câteva ore sau chiar acum, depinde când citiți acest newsletter, radioul public american (NPR) va lansa un nou Tiny Desk Concert în care capul de afiș e Taraf de Caliu, trupa de lăutari din Clejani. E a doua prezență românească, după Fanfara Ciocârlia, în evenimentul muzical al NPR, care aduce în fața publicului său cele mai bune voci ale lumii. Scena9 spunea, în decembrie, că nu se știe cât va mai dura povestea de succes. Dar să ne bucurăm cât sunt.
Filip Standavid vă așteaptă pe Youtube, Google Podcasts, Spotify și Apple Podcasts cu varianta audio a știrilor zilei. La bună revedere.